Moskva terroriakt: kas tegemist oli valelipu kasutamisega? – Propastop
25.03.2024
Venemaa ja strateegilise kommunikatsiooni spetsialistid Ilmar Raag, Peeter Tali ja Marko Mihkelson analüüsivad, kas Crocus City Halli terrorirünnaku puhul võidi kasutada false flagi ehk valelipu tehnikat?
Eesti keelde on termin false flag tõlgitud kui „valelipu“ kasutamine. See tähendab tehnikat, millega erinevaid tegevusi viiakse läbi teise grupi tunnuste all, jättes mulje, nagu oleks tegevuse taga keegi teine, mitte see, kes operatsiooni tegelikult läbi viis.
Näiteid sellest, kuidas Venemaa on valelipu operatsioone korraldanud, pakkus Propastop vahetult enne täiemahulise sõja puhkemist Ukrainas. Klassikaline näide on Venemaal 1999. aasta septembris toimunud neli plahvatust  kortermajades, milles hukkus kokku 293 inimest. Levinud arvamuse kohaselt korraldas pommiplahvatused Venemaa  julgeolekuteenistus FSB ning toonane peaminister Vladimir Putin kasutas terrorit ettekäändena teise Tšetšeenia sõja alustamiseks.
Riigikogu liige ning kauaaegne kaitseministeeriumi strateegilise kommunikatsiooni juht Peeter Tali toob oma analüüsis välja asjaolud, mis räägivad nii valelipu operatsiooni kasuks kui selle vastu.
Valelipu organisatsiooni kasuks kõnelevate asjaolude nimistu on siiski märksa pikem. Esiteks oli terrorismiakt väga põhjalikult planeeritud ja professionaalselt toime pandud. Teiseks oli terroristide sõjaline väljaõpe hea, toimis klassikaline väikeüksuse taktika.
„Kolmandaks ei kostnud videolt tavapärast „Allahu akbar“ hüüdu,“ loetles Tali. „Neljandaks suutsid terroristid Valgevene suunas põgeneda 4-5 tundi vaatamata sellele, et terve Venemaa on kaameraid täis.“
Viiendaks ei näinud vangi võetud mehed külmavereliste tapjate moodi välja. „Pigem on need mingid juhuslikud tadžikid, kellest võib mida iganes välja peksta,“ ütleb Tali ning lisab viimase argumendina valelipu taktika kasutamise poolt: „Ukraina süüdistamine terrorismile kaasa aitamises, mida kindlasti ususvad Ostankino telemasti külge aheldatud venelased.“
Valelipu operatsiooni vastu toob Tali välja kaks argumenti: USA hoiatas eelnevalt venelasi. „Aga see võis olla ka mitmekordne eksitamine – inglise keeles deception ja vene keeles strategitšeskaja maskirovka,“ tõdes Tali. „ISIS K reklaamib end operatsiooni omanikuna, kuid samas ei tasu alahinnata FSB võrgustikku.“
Strateegilise kommunikatsiooni spetsialisti Ilmar Raagi hinnangul oleks FSB puhtalt enda korraldatud „valelipu“ operatsiooni puhul kasutanud ühemõtteliselt Ukrainale viitavat jälge.
„Lavastuse vastu räägib lihtne tõsiasi, et Vene Föderatsioon ei vaja sõda teisel rindel. Selle tunnistuseks oli ka Putini jabur katse kõike siduda Ukrainaga, ehkki ISIS K on juba mõnda aega esinenud kriitiliste avaldustega ja muuhulgas rünnanud Vene saatkonda Kabulis,“ hindas Raag.
Samas on tema sõnul võimalik ka poollavastus. „See tähendab, et rünnakust teatakse, aga sel lastakse sündida, et saada ettekäänet repressioonideks. Kõige olulisem on küsimus, kas ISIS K-l jätkub jõudu lähitulevikus veel Vene territooriumil suuremaid rünnakuid korraldada? Sel juhul näeksime me kerkimas olulist jõudu, mis suudab regionaalselt ebastabiilsust külvata. Hetkel tuleb seda võimalust hinnata veel vähetõenäoliseks, kuid mitte võimatuks.“
See terrorirünnak oli Putini režiimi tellitud või kaasa aidatud, on veendunud Riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson.
„Lääneriikide hoiatustele ei reageeritud, seda nimetati šantaažiks,“ loetles Mihkelson põhjuseid. „Terroristid tegutsesid keskuses takistamatult, kuigi seal olid kohal turvajõud. 4,4 kilomeetri kaugusel asuv FSB/Rahvuskaardi üksus reageeris teosammul sisenedes hoonesse alles poolteist tundi hiljem.“
Ka Mihkelson tõi välja, et kummalisel kombel liikusid terroristid Ukraina suunas ning nad tabati alles mitmesaja kilomeetri kaugusel Moskvast. „Vaatamata ISISe võetud vastutusele, suunasid Putin, Medvedev, Zahharova ja teised süüdistuste teraviku Ukrainale, kes olevat ISISt abistanud. Pigem on tõenäoline, et Venemaa eriteenistused lõid ise oma kontaktide kaudu selle seose,“ hindas Mihkelson.
„Putini režiimile annab see terroristlik akt võimaluse kruvisid kiiremini ja jõulisemalt kinni keerata, mobiliseerida oma rahvast, kujundada inimmaastikku uueks mobilisatsiooniks,“ võttis Peeter Tali kokku selle võimaliku mõju.
Ilmar Raagi sõnul ei sõltu Crocus City Halli rünnaku järgne mõju sellest, kas tegemist oli FSB lavastusega või mitte. „Kui sündmusele järgnevad laiemad ühiskonda mobiliseerivad meetmed, siis neid oli oodata nii ehk teisiti,“ sõnas Raag.
Kasutatud pildid on kuvatõmmised viidatud lehekülgedelt.