16 punast päeva – Propastop
06.12.2021
“Propamon on punases” tähendab, et Venemaa meedia monitoorimisega tegelev otsingurobot on leidnud sel päeval vähemalt 30 artiklit, milles mainitakse Eestit. Taolisi punaseid päevi oli 2021. aasta jooksul kuusteist.
Reeglina märgib punane päev propagandarünnakut, kus Eestit kujutatakse Venemaale ebasõbraliku ja vaenulikuna. Harvem tuleb ette aktsioone, mis seostavad Eestiga esmapilgul positiivse sõnumi, mis siiski propagandaeesmärki teenib. Näiteks kuuluvad selle rubriigi alla lood, mis püüavad näidata, nagu Eestis suhtutakse positiivselt Sputnik V vaktsiini.
Ainult ühte punast päeva võib lugeda neutraalseks, mil Eesti on Venemaa meedia huvi all ilma otsese propagandistliku alltekstita. Kas oskad ära arvata, mis sündmusega seoses see toimus? Õige vastuse leiad postituse lõpust.
Kõrgendatud tähelepanuga kajastused saab jagada laias laastus kolmeks põhitüübiks.
23. aprillil (53 mainimist Propamonis) on põhiuudiseks Eesti plaan Venemaa diplomaadid välja saata solidaarsusest Tšehhiga. 28. aprillil (55 mainimist) kordub sama teema, nüüd juba võimendatakse Eesti plaani ellu viimist.
6. juuli (44) ja 7. juuli (57) lugusid ühendab Eesti konsuli Mart Lätte kinni pidamine. 3. augustil (54) levitatakse Lätte kinnipidamisel filmitud videot, 30. augustil (34) kujutatakse Eesti vastusammu Venemaa diplomaadile viisa andmise keeldumisest kui vaenulikku akti.
Teine oluline punase päeva teema on Eestiga seotud isikute väljaütlemiste suureks puhumine. Nii sai aasta esimese tähelepanusööstu 3. jaanuaril (35) Henn Põlluaas, toonane Riigikogu spiiker, kelle mõtteid Tartu rahu järgsete alade kohta Venemaa meedia usinalt võimendas. Põlluaasa samateemaline väljaütlemine põhjustas sarnase tormi 6. juulil (44) ja 7. juulil (57). Nendel päevadel langes kokku kaks propagandateemat, andes nii tulemuseks aasta absoluutse rekordi.
15. märtsil (38) puhuti suureks Tallinna linnapea Mihhail Kõlvarti ja eurosaadik Yana Toomi arvamus, et Eesti peaks lubama Sputnik V vaktsiini kasutamist.
19. aprilli (34) ja 20. aprilli (33) punaste päevade initsiaator on president Toomas Hendrik Ilves. Tema säuts, et Euroopa Liit ei tohiks lubada Venemaa kodanike sissesõitu, leidis Kremli propagandameedias palju tähelepanu.
25. augusti (41) tähelepanupurske ajendaja oli aga president Kersti Kaljulaid. Tsiteerimist leidis tema intervjuukatke, kus ta mainis, et Ukrainasse ei tasu investeerida ja et seda riiki lähiajal Euroopa Liitu ei võeta.
Selle aasta viimane punane päev pärineb 17. novembrist (31). Venemaa meedia huvi köitis välisminister Eva-Maria Liimetsa avaldatud info Saksamaa kantsler Angela Merkeli ja Valgevene diktaator Aleksandr Lukašenka telefonikõne sisust.
Kolmas tüüp kajastusi on Eestiga seotud uudised, millele antakse pealkirjadega intensiivne propagandistlik kontekst. Suure arvu tekitavad need uudised koos lisalugudega, mille sisuks Kremli asjameeste ja valveanalüütikute kommentaarid.
9. mail (33) võimendas Kremli meedia õppuste Swift Response toimumist Eestis. 17. mail (39) oli teemaks aga Kevadtormi algus, mida nimetati massiivseteks vaenulikeks NATO õppusteks Venemaa piiridel.
12. novembril (34) leidis rõhutatud tähelepanu teade Eesti piiri tugevdamisest Venemaaga, taustaks Valgevene pagulaskriis. Sündmust esitati kui Eesti paranoilist russofoobiat.
31. augustit võib aga pidada päevaks, kui Propamoni aitas punaseks uudis, millel ei olnud propagandistlikku allteksti. Selleks oli Alar Karise valimine uueks Eesti presidendiks. Tõsi küll, kõrgele skoorile aitas kaasa ka eelmisel päeval välja saadetud diplomaatide juhtumi jätkulood.
Kõigi aegade Propamoni rekord pärineb 8. augustist 2018. Hispaania hävitajalt eksikombel välja tulistatud raketi juhtum tõi kaasa 78 Eesti teemalist kajastust.
Propamon on tööriist, mis on internetist vabalt juurde pääsetav ja kasutatav nii eesti, inglise kui vene keeles. Propastopi vabatahtlikud lõid Propamoni aprillis 2018 ja see on hindamatu abimees propagandarünnakute eelhoiatussüsteemis.
Pildid: intruth/Flckr/CC/fotomontaaž; kuvatõmmised; graafik: Propastop /CC