Nädala märksõna propagandameedias – rakett – Propastop
14.09.2020
Möödunud nädalal hakkas Venemaa meediaväljaannetes Eestiga seotud teemade hulgast silma sõna rakett. Nädala jooksu kirjutati ja räägiti Eestiga seoses rakettidest kolme erineva nurga alt ning kõigi nende sõnumite juhtmõte oli Eesti NATOsse kuulumisest tulenev oht Venemaale.
Esmaspäeval sai Venemaa meedias elavat tähelepanu Tapal toimunud laskeharjutus, mille jooksul harjutati laskmist ka USA mitmikraketiheitja süsteemilt MLRS.
Venemaa väljaande Vzgljad loo pealkirjas öeldi, et USA ja Eesti korraldasid MLRSist provokatsioonitulistamise. Tekstis korrati üle, et Venemaa peab sellist laskmist provokatiivseks ja eriti ohtlikuks.
Päev hiljem, teisipäeval, toodi Venemaa lennundusportaali avia.pro poolt päevakorda kahe aasta möödumine Hispaania hävitaja poolt ekslikult välja tulistatud raketi teema. Lugu on pealkirjastatud „Eestist Venemaa suunas lastud tiibraketti pole ikka veel leitud“. Loos kirjutatakse allikale viitamata, et NATO hävitaja tulistas eksikombel Venemaa piiri suunas välja raketi, mis väidetavalt lendas üle piiri ning oleks äärepealt põhjustanud sõja Venemaa ja liitlasvägede vahel.
Teksti on kokku sulatatud ebamäärased süüdistused, anonüümse eksperdi seisukohad ning Eesti õhuväe ülema tsitaadid, muutes raskesti eristatavaks faktid, arvamused ja ametlikud seisukohad.
Algsest artiklist on erinevates kanalites avaldatud mitmeid versioone, millest ehk kõige provokatiivsem on pealkirjastatud „Eesti tulistas Venemaa suunas raketi. See on kinnitatud“.
Reedel hakkasid Venemaa meedias ilmuma lood kolmandal Eestiga seotud rakettide teemal. EADaily näiteks avaldas uudise pealkirjaga „USA õhujõudude pommitajad harjutasid igast suunast Venemaale löökide andmist“. Lugu põhineb Venemaa õhujõudude ülema Sergei Surovkini kommentaaril, et USA pommitajad B52H harjutasid 28. augustil Musta mere, Eesti ja Kanada territooriumite kohal rakettide tulistamist, mille sihtmärk oli Venemaa. TASS avaldas samal teemal loo pealkirjaga „Venemaa õhujõudude ülem: USA pommitajad harjutasid Eestist ja Kanadast õhulööke Venemaa vastu“.
Ka selle teema üheks kandvaks sõnumiks on seatud mõte, et Venemaa peab selliseid harjutusi Venemaa piiri vahetus läheduses vaenulikuks ja provokatiivseks.
Kõigi kolme teema puhul on läbivaks jooneks soov hirmutada Eestit NATO liikmeks olemisest tuleneva ohuga ning suunata Eestit sõjaliste õppuste osas passiivsusele.
Foto: Matt Biddulph/Flickr/CC