Miljonid kärbsed ei saa ju eksida – Propastop
28.11.2019
Kui kõik nad söövad seda ja neile meeldib, siis peab selles ju midagi olema? Ei ole võimalik, et miljonid kärbsed eksivad. Vaatleme lähemalt demagoogiavõtet, mille ladinakeelne nimetus on argumentum ad populum.
Eesti keelde on seda demagoogiavõtet tõlgitud ka kui rahvamehe argumenti, inglise keeles on kasutusel nimetus “bandwagon”. Ingliskeelne nimetus võeti kuuldavasti kasutusele ajal, mil poliitikud veel koos muusikabändidega hobusevankrites mööda oma valimisringkondi ringi sõitsid ja vankritel seistes muusikahelide saatel oma valimislubadusi karjusid. Kõiki, kes kandidaati toetasid, kutsuti paraadiga ühinema ja hobuvankrile hüppama, et nõnda oma toetust väljendada.
Tegemist on võttega, kus öeldakse, et midagi on tõsi sellepärast, et enamik inimesi seda toetab.
Lisaks poliitikutele on see demagoogiavõte väga populaarne ka reklaamitootjate hulgas. “Euroopa hambaarstid soovitavad …”, “miljonid koduperenaised eelistavad …”, “tarbi meie spordijooki, sest just seda kasutavad kõik professionaalsed sportlased” jne. Eriti tänuväärsed on kõikvõimalikud avaliku arvamuse uuringud, mis tõestavad veenvalt, et soovitud toode, idee või väide on rahva seas kõige populaarsem. Jäetakse mulje, et kõik, kellel vähegi mõistus peas, eelistavad just reklaamitavat toodet. Rumal on see, kes eelistab midagi muud. Ja keegi ei taha ju rumal olla.
Inimene on sotsiaalne olend ja talle läheb vägagi korda, mida teised teevad ja arvavad. Meil kõigil on vajadus kuuluda. Maslow’ vajaduste hierarhia kohaselt on kuuluvusvajadus pärast füsioloogilisi ja turvalisusvajadusi tähtsuselt kolmandal kohal. Nii reklaamitootjad kui poliitikud kasutavad meeleldi rahvamehe argumenti, sest see töötab. Me tahame kuuluda võitjate hulka.
Miks me siis enamuse arvamusele apelleerimist demagoogiaks ehk sihilikult vigaste argumentidega eksitamiseks nimetame? Sest ideede või väidete populaarsusel ei ole mingit pistmist nende tõele vastavusega. Kui väite populaarsuse ja tõesuse vahel oleks seos, oleks pidanud maakera veel mõned sajad aastad tagasi olema lapik.
Samas tuleb alati meeles pidada, et isegi kui mingit argumenti tõestatakse demagoogia abil, ei tähenda see iseenesest, et argumendi taga seisev idee on kindlasti vale – seda on lihtsalt läbi vigase loogika esitatud. Vahel võib kärbestel ka õigus olla.
Näited viimaste nädalate eestikeelsest meediast:
Eesti tuumajaama eestvedaja: teeme kohalikele hea pakkumise
KOMMENTAAR: Tuumaenergia on hea, sest üle poole Eesti elanikest leiab, et tuumajaama ehitust tasuks kaaluda. Soomest ja Rootsist rääkimata. Sellest artiklist leiab hoolikas otsija lisaks rahvamehe argumendile teisigi demagoogiavõtteid.
POLIITKOLUMNIST | Marika Tuus-Laul: ärgem allugem ärimeeste survele. Inimest kaitseb vaid aus proviisorapteek
Autor kirjutab arvamusloos “Selle aasta mais tehtud elanikkonna küsitlusest selgus, et 77% inimestest arvab, et apteeker peaks olema oma tegevuses sõltumatu ravimite hulgimüüjate ärihuvidest. 96% leidis, et apteeker peab lähtuma esmalt patsiendi vajadustest. Patsient ei taha ju, et perearsti firma kuuluks välismaisele omanikule, miks me seda apteeki puhul peaks tahtma?”
KOMMENTAAR: Sisuliselt ütleb autor, et kuna 96% inimeste hinnangul peab apteeker lähtuma esmalt patsiendi vajadustest, siis peavad apteegid kuuluma proviisoritele, mitte ärimeestele.
Paarkümmend noort piketeeris Tallinnas puurikanade munade müügi vastu
Piketi korraldaja Kristina Meringu sõnul on mitmed Eesti jaeketid juba teatanud, et loobuvad puurikanade munade müügist aastaks 2025. Sama otsust oodatakse ka Selverilt. Mering viitas mullu tehtud uuringule, mille kohaselt 70 protsenti Eesti elanikest sooviks puurikanade pidamise keelustamist.
KOMMENTAAR: Kuna 70 Eesti elanikest soovivad puurikanade pidamise keelustamist ja mitmed jaeketid on juba teatanud, et loobuvad puurikanade munade müügist, siis on puurikanade munade müük halb ja sellest peab loobuma ka Selver.
Foto: erkaanitõmmis Youtube videost