Kiirtest: Kas Eesti hea maine on kannatada saanud? – Propastop
03.06.2019
Viimasel kuul on palju räägitud mainekahjust, mis tabanud Eestit maailma ajakirjanduses. Sellel teemal on sõna võtnud näiteks Õhtuleht juhtkirjas, Maris Hellrand Eesti Päevalehes, Marcus Kolga Postimehes, Äripäeva ajakirjanikud, Erik Moora Eesti Ekspressis jpt.
Kas nendel arvamustel on alust? Propastop pakub lugejatele võimaluse seda ise hinnata, andes lihtsal skaalal punkte mõjukamates Lääne väljaannetes Eesti kohta ilmunud kriitilisematele kajastustele. Tõime esile värvikamad tsitaadid, põhjaliku hinnangu andmiseks soovitame läbi lugeda kogu artikli.
„Eesti ühineb paremäärmusliku klubiga”
0 – ei tekitanud mingit mainekahju; 1 – tekitas mõningase mainekahju; 2 – tekitas olulise mainekahju.
„Eesti ministrite žest tekitab hirmu valge rassi ülemvõimu pooldamises”
New York Times, 1. mai
„Selles kontekstis tõlgendati žesti toetuse näitamisena valge ülemvõimu doktriinile ning see šokeeris paljusid kommentaatoreid. /… / Ka endine Rootsi välisminister  Carl Bildt väljendas Twitteris muret kirjutades: „Olen  siiralt mures, kui näen kahe Eesti uue valitsuse liikme sellist käitumist.””
0 – ei tekitanud mingit mainekahju; 1 – tekitas mõningase mainekahju; 2 – tekitas olulise mainekahju.
„Populistid ajakirjanike vastu”
Saksa telekanali ARD päevauudiste saade Tagesschau, 3. mai
„See kaabukandja tahab põgenikele nullkvooti, arvab, et Eestit on vaja kaitsta “islami invasiooni” ja “sõjatsoonide eest nagu Rootsis, Saksamaal ja Prantsusmaal” ning ütles eelmisel aastal: “Kui koputada neegrile vastu pead, siis on see õõnespuit.”
Valitsuses osaleb paremäärmuslik EKRE, natsionalistlik, rassistlik, homofoobne ja euroskeptiline partei. Selle esimees ei tee saladust, kuhu ta Eesti tahab Euroopa Liidus paigutada: “Me tahame järgida Ungari ja Poola kurssi.” Mart Helme poeg Martin, kes saab rahandusministriks, näeb, et Eestit ohustab “rahvuse väljavahetamine” ja lubab, et riik jääb “valgeks riigiks”.”
0 – ei tekitanud mingit mainekahju; 1 – tekitas mõningase mainekahju; 2 – tekitas olulise mainekahju.
„Eesti minister nimetab presidenti „emotsionaalselt ülesköetud naiseks””
Uudisteagentuur Associated Press, 3. mai. Uudis ilmus kümnetes meediakanalites, sh näiteks Washington Postis
„Eesti uus siseminister nimetas riigi esimest naispresidenti „emotsionaalselt ülesköetud naiseks,”  kuna riigipea marssis välja koduvägivallas süüdistatud ministri ametisse vannutamiselt.
Mart Helme tegi seksistliku märkuse pressikonverentsil, kus ta süüdistas ka Eesti ajakirjandusväljaandeid topeltstandartide kasutamises koduvägivalla juhtumite kajastamisel tema nüüdseks juba lahkunud parem-äärmusliku erakonna ministri suhtes.”
0 – ei tekitanud mingit mainekahju; 1 – tekitas mõningase mainekahju; 2 – tekitas olulise mainekahju.
„Rassism, seksism, natsi-majandus: Eesti paremäärmuslus võimul”
The Guardian,  21. mai
„Valdavalt on üks erakond hoidunud Eesti vene-keelse vähemuse ärritamisest, kasutades selle asemel ära nõukogude ajast pärit ajaloolist tundlikkust migratsiooni suhtes ning muutes selle hirmuks uue, kujuteldava islami-migratsiooni laine ees. Sellegipoolest ütles (Ruuben) Kaalep, et tema veendumuse kohaselt ei saa Eesti vene keelt kõnelevaid inimesi kunagi pidada eestlasteks, isegi juhul, kui nad õpivad hästi ära eesti keele ning identifitseerivad end Eesti kodanikena.”
0 – ei tekitanud mingit mainekahju; 1 – tekitas mõningase mainekahju; 2 – tekitas olulise mainekahju.
Testi tulemused:
0 – 3 punkti: te ei pea tekkinud mainekahju oluliseks.
4 – 7 punkti: peate tekkinud mainekahju märkimisväärseks.
8 – 10 punkti: peate mainekahju oluliseks ning ohtlikuks.
Mitu punkti saite? Jagage oma tulemust Propastopi Facebooki lehel.
Pildid: kuvatõmmised artiklitest. Avalehe foto: Pixabay.