Kas Eesti valimised said mõjutatud? – Propastop
11.03.2019
Eelmise aasta sügisest alates on Propastop hoidnud silma peal välismaisel  mõjutustegevusel Riigikogu valimistega seoses. Soome ekspertide järeldustele toetudes  koostasime septembris nimekirja mõjutamismeetoditest, mida kartsime katsetatavat ka Eestis. Täna vaatame üle, kas hirmud pidasid paika.
Kommunikatsioon Kremli kanalites
Peame ühekülgse vaatenurga põhjuseks vähem Kremli propagandistide ettekirjutusi, rohkem aga kohalike venekeelsete poliitikute häid sidemeid nimetatud meediakanalitega. Küllap on Venemaa ajakirjandus ka harjunud rääkima Keskerakonnast kui venekeelsetele Eesti inimestele sobivast parteist.
Valimistulemused näitavad, et seda mõjutamismeetodit ei saatnud edu.
Kompromiteeriva info lekitamine
Valimiste käigus tuli ilmsiks Eesti poliitikuid mõjutavat kompromiteerivat infot, näiteks Rainer Vakrat ja Anastassia Kovalenkot puudutavad plagiaadisüüdistused. Tegemist on Eesti uuriva ajakirjanike hea tööga, pole ühtegi märki, et see info oleks meediasse lekitatud piiri tagant.
Trollide tegevus
Trollide tegevuse avastasime seostes Narvast liikvele läinud valeuudisega. Juhtumist alguse saanud libakontode võrgustiku paljastamine ning sulgemine on Propastopi suur töövõit, mis saavutati vabatahtlike, Postimehe ja Riigikantselei koostöös. Trollidele saadi jaole enne, kui nende tegevus oli suurt kahju põhjustanud.
Tänaseni pole selgunud, kes täpselt oli nende võrgustike taga. Mitmed märgid viitavad venekeelsele algatusgrupile ja Venemaale. Näiteks iseloomustas postitusi kohmakas keel, paljud libaidentiteedid seostusid Vkontakte keskkonna kontodega Venemaal. Samas püüdsid valimiste eel libakontode kaudu avalikkust mõjutada ka Eesti erakonnad, võib-olla oli mõni troll seega ka kohalik.
Mõjuagentide tegevus
Puuduvad näited ja tõendid, et Venemaalt rahastatud inimesed oleks Eestis aktiivselt valimistega seotud propagandat teinud.
Reklaami varjatud ostmine sotsiaalmeedias
Sellise tegevuse kohta näited puuduvad.
Provokatsioonid
Narva maantee trammipeatuse reklaamid olid möödunud valimiste kõige provokatiivsem juhtum. Skandaal polnud siiski organiseeritud välismaalt, selle taga oli  kohalik erakond Eesti 200. Venemaa propagandameedia võttis juhtumist küll varmalt kinni ja süüdistas Eestit  rahvusrühmade segregatsioonis. Juhtumiga seotud meediatähelepanu piirdus lühikese perioodiga ja provokatsioon ei saanud valimiste läbivaks teemaks.
Kokkuvõte
Mõjutamisjuhtumeid oli, aga õnneks ei täitunud hirmud, et Kreml võtab Eesti valimised sama aktiivselt ette kui USA presidendiralli, Brexiti hääletuse või Prantsusmaa valimised. Sekkumist võib pidada pigem juhuslikuks, väheaktiivseks ja leigeks.
Pildid: kuvatõmmis tekstis viidatud valeuudisest, avalehe foto claudius9uk/Flickr/CC