Infosõda sunnib riike vastutegevusi käivitama – Propastop
13.03.2017
Veebruari teises pooles teatas Venemaa kaitseminister Sergei Šoigu riigiduuma liikmetele ülevaadet andes, et relvajõudude koosseisu on moodustatud spetsiaalsed infooperatsioonide üksused (Eesti meedias nimetatud ka teabevägedeks), lisades, et uued üksused on tugevamad ja võimekamad kui senised.
Sellise väe olemasolus ei kahelnud ilmselt keegi, nüüd on Venemaa kaitseminister selle sõnaselgelt aga välja öelnud. Teabeväe suuruse ja ülesehituse kohta detailset infot avaldatud pole. Erinevatest sõnavõttudest on teada, et tegutsetakse kahel, küber- ja psühholoogilise mõjutamise suunal. Tulenevalt Gerassimovi doktriinist kasutatakse teabevägesid aktiivselt ka rahu ajal ning nende tegevus on lahutamatult põimunud Kremli propagandamasina teiste harudega.
Uudise valguses otsustas Propastop üle vaadata, kuidas on Venemaa infosõja võimekuse kasvule reageerinud Euroopa riigid. Võib öelda, et valdkond on viimase aastaga tugevalt aktiviseerunud ning sellega on asutud koordineeritult tegelema.
Esimesena tuleb esile tõsta NATO poolt loodud strateegilise kommunikatsiooni oivakeskust, mis asub Riias ning mille liikmeteks on Eesti, Läti, Leedu, Holland, Itaalia, Saksamaa, Soome, Poola, Ühendkuningriigid, USA ja Rootsi, lähiajal plaanivad liituda veel Tšehhi ja Prantsusmaa. Keskuse eesmärgiks on aidata arendada ja ühtlustada NATO liikmesriikide kommunikatsioonivõimekust ning tegeleda vaenuliku mõjutustegevuse analüüsi ja vastustrateegiate loomisega.
Euroopa Liit on loonud sõjaka nimega algatuse  East StratCom Task Force. Ettevõtmine sai tuule tiibadesse  2016. aasta jooksul, olles suutnud valgust heita mitmele Euroopa Liitu õõnestavale propagandategevusele. Tegutseb blogi euvsdisinfo.eu, toimetatakse sotsiaalmeedias. Kajastust leidvate teemade ringi on üha rohkem ilmunud ka Balti riikide suunal tehtav Venemaa mõjutustöö.
Venemaa info-operatsioonidega tegelemiseks on üksuse loonud ka Rootsi kaitseministeerium. Rootsi Elanikkonnakaitse Ameti infosõja vastane rühm (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB) tegeleb Rootsi vastu suunatud mõjutusegevuse analüüsi ning vastutegevusega.
Saksamaa, kes viimase aasta jooksul olnud pidevalt hädas Venemaa küber- ja desinformatsioonirünnakutega, on loonud siseministeeriumi juurde üksuse Venemaa desinformatsiooniga tegelemiseks. Olemas on ka küberjulgeoleku tagamise struktuurid ning nende mõlema efektiivsust plaanitakse lähiajal veel suurendada.
Ka tšehhidel on olnud probleeme Venemaa laiaulatusliku mõjutustegevusega, nii virtuaalkeskkonnas, meedias kui ka tänavatel. Juhtumid on sundinud Tšehhi valitsust moodustama siseministeeriumi alluvusse üksust, mis teemaga tegeleb.
Soomes on loodud ministeeriumite spetsialistidest koosnev „löögirühm“, mida veab valitsuse kommunikatsioonijuht Markku Mantila. Meedias avaldatud info põhjal on tegemist info vahetamiseks ja koordineerimiseks loodud grupiga, kes aktiivselt mõjutustegevuse analüüsi ja vastutegevusega ei tegele. Markku Mantila üks viimaseid ja põhjalikemaid infosõjast avaldatud tekste analüüsib mõjutustegevuse ohtusid Soome juubeliaastaga seoses.
Milline on olukord Eestis?
Eesti kaitseväe värskeim samm on eespool mainitud NATO oivakeskuses kaasa löömine 2014. aastast. Kaitseväe infosõja kompetentsi esindab staabi- ja sidepataljon, mille koosseisu kuulub teavituskompanii. Kümme aastat tagasi asutati küberohtudele vastu seisev Küberkaitseliit. Psühholoogiline kaitse on võetud teemana kaitseväe arengukavasse.
Aastaraamatutest ilmneb, et Eesti riigi vastu suunatud mõjutustegevust jälgivad Kapo ja Teabeamet. Riigi poolt võttis avalikkuse ees Eesti-vastase mõjutustegevuse kohta sõna Riigikantselei psühholoogilise kaitse nõunik Ilmar Raag. Pärast tema ametist lahkumist eelmise aasta keskel ei räägi teemast riigi poolt enam keegi.
Seega ühegi uue algatuse loomisest Eesti riik avalikkusele teada andnud ei ole, ehkki mõtteid selle kohta on avaldatud. Propastop arvab, et aeg on võtta eeskuju teistest Euroopa riikidest ja olukorda muuta. Olgu tulemuseks siis teemale riigipoolse eesrääkija leidmine, Soome-laadse ekspertide rühma loomine või siis Rootsi või Tšehhi eeskujul üksuse asutamine – oluline on anda avalikkusele sõnum, et Eesti-vastaste inforünnakutega aktiivselt tegeletakse.
Foto: Pascal/Flickr/CC